Блюдо на Петри
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Szalka_petriego.jpg/220px-Szalka_petriego.jpg)
Блюдо на Петри (или „стъкло на Петри“) е плоско, кръгло и прозрачно блюдо с капак с по-голям размер, което се използва основно в биологията, медицината и химията.
История
[редактиране | редактиране на кода]Блюдото на Петри е изобретено през 1887 г. от немския бактериолог Юлиус Рихард Петри,[1][2] асистент на Роберт Кох, и наречено на него.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Agar_plate_with_colonies.jpg/220px-Agar_plate_with_colonies.jpg)
Приложение
[редактиране | редактиране на кода]Използва се основно за култивиране на микроорганизми и тъканни култури.[3] За целта на дъното се прави един плосък слой от желеподобна хранителна среда. Средата обикновено е на базата на желатин (животински произход) или неговия растителен аналог агар-агар, стерилизира се в автоклав чрез нагряване и още топла се излива в блюдото. Подхранващата среда снабдява растящите организми с вода и хранителни вещества. Много по-удобен е за използване от предметните стъкла, използвани преди за целта. Могат да се използват за наблюдения и изследване под микроскоп, с изключение на края на блюдото, при микроскопи с голямо увеличение.[4]
Предимствата
[редактиране | редактиране на кода]- Микроорганизмите остават на място и образуват колонии
- Колониите са с типични форми на растеж и могат да се отличават една от друга
- Могат да се изолират чисти щамове
- На фронта на нарастване се намират постоянно нови микроорганизми.
Варианти на изпълнение
[редактиране | редактиране на кода]Блюдата на Петри се изработват в различни размери от лабораторно стъкло или пластмаса (прозрачен полистирен). В биологията и медицината се използват практически само еднократни пластмасови блюда на Петри. Диаметрите са от 50 до 100 mm при 15 mm височина.[5][6] Капакът ляга директно върху блюдото или може да се направи по-голям процеп чрез малки издатини. По този начин се осигурява оптимален газообмен и се предотвратява кондензацията. Без тях се използват за по-дълги инкубационни периоди, високи температури и при чувствителни култури.
Освен за лабораторни цели, блюдото на Петри е много удобен инструмент за хоби и дребни производствени цели.
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Petri dish Архив на оригинала от 2013-10-22 в Wayback Machine. in the American Heritage Dictionary.
- ↑ Petri, R.J. Eine kleine Modification des Koch'schen Plattenverfahrens // Centralblatt für Bakteriologie und Parasitenkunde 1. 1887. с. 279–80.
- ↑ Mosby's Dental Dictionary. 2nd. Elsevier, 2008. Посетен на 2010-02-11.
- ↑ R. J. Petri: Eine kleine Modification des Koch'schen Plattenverfahrens. In: Centralblatt für Bacteriologie und Parasitenkunde. Bd. 1, 1887, S. 279 – 280. Online bei archive.org
- ↑ (2019): "Product 4909050: PYREX reusable Petri dishes: complete". Fischer Scientific online catalog. Accessed on 2019-10-25.
- ↑ (2019): "Product BRB011: Petri Dish 200 mm, borosilicate". Rogo-Sampaic online catalog. Accessed on 2019-10-25.