Талибани
![]() | Тази статия се нуждае от подобрение. Необходимо е: повече благонадеждни източници. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, използвайте опцията редактиране в горното меню над статията, за да нанесете нужните корекции. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Flag_of_the_Taliban.svg/300px-Flag_of_the_Taliban.svg.png)
Талибан (на пущу طالبان – ученици, студенти) е ислямско фундаменталистко военизирано движение в Афганистан, възникнало в средите на пущунските младежи сунити,[1][2] които по време на съветската окупация се обучават в ислямски школи в съседен Пакистан. Съществуват множество различни мнения кой и каква подкрепа е оказвал на споменатите религиозни училища. Възможни отговори на този въпрос са Пакистан, САЩ, както и източници от други страни. Фактите са, че Пакистан е приютил талибаните на своя територия поне през годините преди 1992, че талибаните като противник на интересите на СССР в Афганистан имат отношение към стратегическото противопоставяне САЩ-СССР и тактически са средство за противодействие на тогавашната съветска активност в региона. Едновременно с това, Пакистан е съюзник в съвместни военни действия със САЩ през 1991.
След края на Гражданската война в страната, през 1996 година талибаните идват на власт. Установяват строго законодателство, произлизащо от техните собствени разбирания за шериата. Криминалните престъпления биват наказвани физически – рязане на крайници, публичен побой, публичен разстрел и т.н. Често политическите престъпления също са третирани като криминални. Наложена е строга дискриминация спрямо жените – те нямат право да излизат на улицата, ако не ги придружава техният баща, съпруг или брат. При това трябва да носят т. нар. бурка – плътно покривало, което покрива женското тяло изцяло, оставяйки само отвор за очите, който е покрит с полупрозрачна мрежа. Жените нямат право да работят, да учат, да говорят извън дома си.
Сред извращенията на талибаните е и взривяването на многовековните статуи на Буда в Бамиан през пролетта на 2001 година по съображения за борба с идолопоклонството.
Правителството на талибаните подпомага логистично организацията на Осама бин Ладен Ал Кайда. Това се изтъква като основание след атентатите от 11 септември 2001 година, през октомври САЩ да нападнат Афганистан и в тясно сътрудничество с опозиционния Северен съюз, да свалят управлението на талибаните. Бойните действия в различни провинции обаче продължават, по-късно към участниците във военните действия се присъединяват и други страни, сред които и България.
Действителните интереси на всички чуждестранни сили в региона са комплексни и разнопосочни. Например пакистанският генерал Зафар Абас твърди, че Южен Афганистан, силно обхванат от наркоиндустрията е „пропускан“ винаги при бомбардировки на фона на увеличението на производството на дрога след свалянето на талибанското правителство до близо 7000 тона годишно (от 185). Дори само логистиката на хиляди тонове опиум поражда въпроси. Когато процъфтява на територия под контрола на американски миротворци, вече се превръща в отговор.
По време на Американското военно присъствие в Афганистан талибаните са все още активни, с особено силни позиции в граничните райони между Афганистан и Пакистан, и други труднодостъпни райони. След изтеглянето на американските войски от страната те започват настъпление, в резултат на което до 15 август 2021 година поставят под властта си над 90% от територията ѝ и 33 от 34 провинциални столици, в това число и Кабул. На 6 септември същата година завземат Панджширската долина, с което установяват пълен контрол над страната.
Въпросът остава сложен поради множеството неафиширани факти от настоящето и близкото минало. Талибаните като понятие в масовата про-западна култура и реално явление впоследствие са резултат и от стратегически действия на големите сили в световната политика. Може да се каже, че САЩ един основен фактор, като „операцията“ продължава и не може да бъде лесно предвидена, планирана или повлияна. Информационната политика е типичната за всеки сложен процес от голям мащаб – строго подчинена на интересите на активната част от главните участници.
Библиография
[редактиране | редактиране на кода]- Clements, F. (2003). Conflict in Afghanistan: A Historical Encyclopedia. Santa Barbara, CA: ABC-CLIO. ISBN 1-85109-402-4
- Giustozzi, A. (2012). Decoding the New Taliban. London: Hurst Publishers. ISBN 1-84904-226-8
Източници
[редактиране | редактиране на кода]Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- ((en)) Сайт, в който може да се намери подробна информация;
- ((en)) Друга неуспоредна с официалната инф. политика статия – как помощи от САЩ всъщност протичат към фондовете на талибаните, защо американската войска изгаря полета с марихуана другаде и защо не с опиум в Афганистан, и др;
- ((en)) Блог за механизма на сериозно финансиране Архив на оригинала от 2010-10-15 в Wayback Machine. чрез нерегламентирани методи за отклоняване на средства от чуждестранна помощ и проекти.
![]() ![]() |
Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата „Талибан“ и страницата Taliban в Уикипедия на руски и английски език. Оригиналните текстове, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за творби, създадени преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналните страници тук и тук, за да видите списъка на техните съавтори.
ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |
|