609 г. пр.н.е.
Облик
<< | 7 век пр.н.е. | >> | |||||||
![]() | |||||||||
00 | 99 | 98 | 97 | 96 | 95 | 94 | 93 | 92 | 91 |
90 | 89 | 88 | 87 | 86 | 85 | 84 | 83 | 82 | 81 |
80 | 79 | 78 | 77 | 76 | 75 | 74 | 73 | 72 | 71 |
70 | 69 | 68 | 67 | 66 | 65 | 64 | 63 | 62 | 61 |
60 | 59 | 58 | 57 | 56 | 55 | 54 | 53 | 52 | 51 |
50 | 49 | 48 | 47 | 46 | 45 | 44 | 43 | 42 | 41 |
40 | 39 | 38 | 37 | 36 | 35 | 34 | 33 | 32 | 31 |
30 | 29 | 28 | 27 | 26 | 25 | 24 | 23 | 22 | 21 |
20 | 19 | 18 | 17 | 16 | 15 | 14 | 13 | 12 | 11 |
10 | 09 | 08 | 07 | 06 | 05 | 04 | 03 | 02 | 01 |
Събития
[редактиране | редактиране на кода]В Африка
[редактиране | редактиране на кода]В Египет
[редактиране | редактиране на кода]- Фараон на Египет е Нехо II (610 – 595 г. пр.н.е.).[1]
- Нехо води политика в подкрепа на асирийците като повежда войска, за да им окаже помощ.
В Западна Азия
[редактиране | редактиране на кода]Във Вавилония
[редактиране | редактиране на кода]- Набополaсар (626 – 605 г. пр.н.е.) е цар на Вавилония.[2]
- Въпреки незавършения конфликт с египтяните и остатъчната асирийска съпротива в периода 609 – 607 г. пр.н.е. вавилонският цар е принуден да насочи вниманието си на североизток към Урарту.[3]
В Палестина
[редактиране | редактиране на кода]- Юдейският цар Йосия (641/0 – 609 г. пр.н.е.) прави опит да попречи на египетската войска да премине през Юдея и Палестина, но е разбит и загива в Битката при Мегидо.[3]
- Йосия е наследен на трона на юдейското царство от Йоахаз, но след няколко месеца той е свален от фараона Нехо II и заменен от Йоаким 609 – 598 пр.н.е.[4]
В Сирия
[редактиране | редактиране на кода]- С известно закъснение египетската войска се свързва с асирийците и настъпва срещу загубения през миналата Харан като вавилонския гарнизон е разбит, но изглежда самият град не е зает за постоянно.[3]
- Фараонът Нехо установява щаб-квартирата си в Каркемиш, за да подсигури египетските интереси в Сирия.[3]
- След тези събития последният асирийски цар Ашурубалит II (612 – 609 г. пр.н.е.) изчезва от историята и неговата съдба не е ясна.[3]
В Мидия
[редактиране | редактиране на кода]- Киаксар (625 – 585 г. пр.н.е.) е цар на Мидия.[5]
- В периода 609 – 585 г. пр.н.е. мидийците успяват да подчинят Манеа и Урарту.[6]
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ „The Cambridge Ancient History Volume III, Part 02, The Assyrian and Babylonian Empires and other States of the Near East, from the Eighth to the Sixth Centuries B.C.“, Cambridge University Press, 749
- ↑ „The Cambridge Ancient History Volume III, Part 02, The Assyrian and Babylonian Empires and other States of the Near East, from the Eighth to the Sixth Centuries B.C.“, Cambridge University Press, 1991. стр. 162 и 174
- ↑ а б в г д „The Cambridge Ancient History Volume III, Part 02, The Assyrian and Babylonian Empires and other States of the Near East, from the Eighth to the Sixth Centuries B.C.“, Cambridge University Press, 182
- ↑ „The Cambridge Ancient History Volume III, Part 02, The Assyrian and Babylonian Empires and other States of the Near East, from the Eighth to the Sixth Centuries B.C.“, Cambridge University Press, 393
- ↑ Tao Wang. „A Brief History of the World“, iUniverse, 2002. стр.80
- ↑ „The Cambridge Ancient History Volume III, Part 02, The Assyrian and Babylonian Empires and other States of the Near East, from the Eighth to the Sixth Centuries B.C.“, Cambridge University Press, 567