Карпински манастир
Карпински манастир Карпински манастир | |
Манастирската църква | |
![]() | |
Вид на храма | православа църква |
---|---|
Страна | ![]() |
Населено място | Орах |
Посветен на | Богородица |
Религия | Македонска православна църква – Охридска архиепископия |
Епархия | Кумановско-Осоговска |
Изграждане | XIV век |
Карпински манастир в Общомедия |
Карпинският манастир „Въведение на Пресвета Богородица“ (на македонска литературна норма: Карпински манастир „Воведение на Пресвета Богородица“) е православен манастир в Северна Македония, част от Кумановско-Осоговската епархия на Македонската православна църква – Охридска архиепископия.[1]
Местоположение
[редактиране | редактиране на кода]Манастирският комплекс е разположен в близост до село Орах, Кумановско.
История
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Sobor_na_apostolite_od_Karpinskiot.jpg/200px-Sobor_na_apostolite_od_Karpinskiot.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Bogorodica_od_Karpinski.jpg/200px-Bogorodica_od_Karpinski.jpg)
Основан е в XIV век от севастократор Деян, зет на цар Стефан Душан. Днешният изглед на манастира датира от XVI–XVII век. Манастирът е обновен в XIX век. Манастирската църква е от XVI–XVII век и е посветена на Въведение Богородично.
Църквата е изградена от обработен камък във формата на триконхос.[1]
В църквата има два слоя фрески. Първият слой е изписан по времето на изграждането ѝ. От този период са изписаните Богородица с Исус Христос и Теодор Тирон и Теодор Стратилат. По-новият слой фрески датира от края на XIX век.[1]
На дървения иконостас са поставени майсторски изработени икони, между които са осем празнични икони от края на XVI и началото на XVII век.[1] Ценни са царските двери от XVI–XVII век. Отличават се с ажурна техника, с пробиване на дървото и използване на многообразни флорални и геометрични елементи, както и фигури на животни.[2] Сходни са с дверите в църквите „Свети Георги“ в Петралица, „Света Богородица“ в Ранковце, „Свети Никола“ в Кратово и дверите от „Свети Никола“ в „Успение Богородично“ в Кюстендил.[3]
Карпинският манастир в миналото е духовно и културно средище за региона. Оригиналните ръкописи, които се намират в Москва, София и Белград, свидетелстват за преписвателна школа и наличие на килийно училище. За едно от най-значителното книжовно дело се смята Карпинското евангелие, което сега се намира в Москва.[4]
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ а б в г Манастир Карпино // Macedonium. Посетен на 7 април 2014 г.
- ↑ Машниќ, Мирјана М. Три примероци на царски двери од кратовско-кумановски – от крај. (Уметничка вредност, конзерваторска презен – тација, постконзерваторски статус) // Патримониум.мк 2 (3-4, 5-6). 2008 – 2009. с. 156.
- ↑ Машниќ, Мирјана М. Три примероци на царски двери од кратовско-кумановски – от крај. (Уметничка вредност, конзерваторска презен – тација, постконзерваторски статус) // Патримониум.мк 2 (3-4, 5-6). 2008 – 2009. с. 155.
- ↑ Ръкописни книги до XIV век // Крале Марко. Посетен на 7 април 2014 г.