Свети Николай (руска църква в София)
- Вижте пояснителната страница за други значения на Руска църква.
За информацията в тази статия или раздел не са посочени източници. Въпросната информация може да е непълна, неточна или изцяло невярна. Имайте предвид, че това може да стане причина за изтриването на цялата статия или раздел. Шаблонът е поставен на 19:20, 23 септември 2023 (UTC). |
„Свети Николай“ Церковь святителя Николая Чудотворца | |
![]() | |
![]() | |
Вид на храма | православна църква |
---|---|
Страна | ![]() |
Населено място | София |
Посветен на | Николай Чудотворец |
Религия | Руска православна църква |
Епархия | ставропигия |
Архитектурен стил | псевдоруски |
Изграждане | 1907 – 1914 г. |
Реликви | мощи на архиепископ Серафим Соболев |
Статут | действащ храм |
Сайт | podvorie-sofia.ru/bg |
„Свети Николай“ в Общомедия |
„Свети Николай Чудотворец“ (на руски: Церковь святителя Николая Чудотворца), известна като Руската църква, е православна църква в българската столица София, посветена на Свети Николай Чудотворец. Тя е сред емблематичните сгради на града.
Градежът ѝ започва в края на 19 век (точната дата не се знае, тъй като се редуват различни архитектурни проекти), и трае дълги години, като е осветена през 1914 година в навечерието на Първата световна война. Сградата е построена върху парцел на Руското посолство по проект на Михаил Преображенски специално за нуждите на руските имигранти в столицата. Стенописите са дело на екип от художници, оглавяван от Василий Перминов (един от авторите на стенописите в „Александър Невски“). Петте малки купола на църквата са позлатени. Централният купол е висок 19 m. Камбаните са дарение от руския цар Николай II.
История
[редактиране | редактиране на кода]Първоначално замислен като параклис към посолството на Русия в България, храмът почти веднага губи тази своя роля след 1917 година. След Втората руска революция в него започват да служат свещеници и архиереи от т. нар. „Руска задгранична църква“, а обособеният вече храм става център на многобройната руска имиграция в страната. През 1936 година по настояване на съветските власти храмът е предаден на Българската православна църква, а руската енория начело с владика Серафим Соболев е изгонена оттам. Софийският митрополит Стефан премества руската община в малкия храм "Свети Николай" на ул. Калоян срещу сградата на Софийската митрополия. След 1947 година храмът е предаден на Московската патриаршия, която го управлява и до днес. (Смята се за подворие, или ставропигия на тази патриаршия).
В архитектурно отношение храмът е изграден в традициите на руската църковна архитектура от 19 век – при запазени древноруски елементи – т. нар. „луковици“ (кубета), при съчетание с традиционните староруски мозайки и дърворезби, той носи и белезите на по-модерната архитектура и живопис. Характерно за плана на храма е не-осевото разположение на входа (респ. притвора), спрямо олтара. Т.е. входът е откъм южната страна, а олтарът, според старинната традиция, сочи на изток – двата елемента образуват прав ъгъл.
В криптата на храма е гробът на архиепископ Серафим Соболев (Св. Серафим, архиепископ Богучарски, Софийски Чудотворец). Хиляди вярващи и невярващи пристъпват към него с молба за чудодейна помощ преди изпити, важни решения в живота или във време на болест и нужда. Често те записват своите молитви на хартия и ги пускат в специална кутия до гроба му. Архиепископ Серафим е обявен за светец през 2016 г. [1]
Затваряне на църквата през 2023 г.
[редактиране | редактиране на кода]През септември 2023 г. храмът се озовава в епицентъра на шпионски скандал, след като трима от свещениците в него са изгонени от страната по обвинения, че са извършвали шпионска дейност в полза на Руската Федерация.[2] Изгонен е предстоятелят на Руската православна църква в София - архимандрит Вассиан, както и още двама граждани на Беларус, които са свещенослужители в храма. Това се случва седмица, след като властите в Северна Македония гонят Вассиан и трима руски дипломати от страната си заради данни, че са руски шпиони.[3] След изгонването на Вассиан от България министър-председателят Николай Денков съобщава, че доклад на ДАНС е показал, че са извършвали неправомерни действия, които "не съответстват на техния статут в България".
След решението на българските власти да обявят тримата свещеници за персона нон грата, говорителката на руското външно министерство Мария Захарова обявява, че храмът ще бъде затворен. [4] Решението е еднолично взето от Руската православна църква, без да е съгласувано с Българската православна църква, макар на сайта на храма изрично да е записано, че негови предстоятели са съвместно българският патриарх Неофит и руският патриарх Кирил.[5]
Случилото се има широк обществен отзвук в България, като всекидневно миряни се събират на протест пред храма, за да искат той да бъде отворен. След сигнал от български депутати, с казуса за собствеността и юрисдикцията на църквата се заема българската прокуратура. Причината са разкрития, че през 1997 г. тя е вписана от нотариус като собственост на Русия с констативен акт, в който като доказателство е приложен само крепостен акт от 1898 г.[6] В края на септември прокуратурата стартира предварителна проверка, чиято цел е да установи дали няма извършени закононарушения при издаването на нотариалния акт.[2] В същото време Русенският митрополит Наум отправя апел храмът да бъде отключен с мотива, че не е руска собственост. По думите му е недопустимо странични лица да се разпореждат със собственост на Българската православна църква. "Храмът е построен с благословението на Св. Синод на Българската православна църква като легационна църква (1914 г.), намирала се в общия двор на тогавашната Руска легация. И съответно, неговата материална собственост не може да бъде считана за руска", казва митрополитът.[7] На 25 септември 2023 г. българският патриарх Неофит назначава български свещеници, които да отслужват литургии в храма. Той съобщава за назначението им на руския патриарх Кирил и призовава руското посолство да отвори църквата. [8]
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ https://bnr.bg/post/101232992/navarshvat-se-4-godini-ot-obavavaneto-na-arh-serafim-sobolev-za-svetec
- ↑ а б https://www.dw.com/bg/ruskata-crkva-v-sofia-s-pagoni-pod-rasoto/a-66914396
- ↑ https://www.mediapool.bg/predstoyatelyat-na-ruskata-tsarkva-v-sofiya-e-izgonen-ot-skopie-kato-ruski-shpionin-news351456.html
- ↑ https://www.segabg.com/hot/category-bulgaria/ruskata-curkva-shte-bude-zatvorena-zaradi-izgonenite-sveshtenici
- ↑ http://podvorie-sofia.bg/bg/predstoyateli/
- ↑ https://www.svobodnaevropa.bg/a/32612295.html
- ↑ https://nova.bg/news/view/2023/09/24/426813/%D1%80%D1%83%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0-%D1%86%D1%8A%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0-%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%86%D0%B8-%D0%B4%D1%83%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8-%D0%B8-%D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B8-%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BE%D0%B2%D0%B0%D0%B2%D0%B0%D1%82-%D0%B4%D0%B0-%D0%B1%D1%8A%D0%B4%D0%B5-%D0%BE%D1%82%D0%B2%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%B0/
- ↑ https://btvnovinite.bg/bulgaria/patriarh-neofit-lichno-naznachi-sveshtenici-ot-sofija-v-ruskata-carkva.html