Хървое Вукчич Хърватинич
Хървое Хърватинич | |
Бан на Хърватия | |
![]() | |
Регент на | Унгария, Хърватия и Далмация |
---|---|
Лични данни | |
Роден | около 1350 г.
|
Починал | 1416 г.
|
Други титли | Велик княз на Босна херцог на Сплит |
Семейство | |
Династия | Хърватиничи |
Брак | Елена Нелипчич |
Герб | ![]() |
Портал ![]() | |
Хървое Хърватинич в Общомедия |
Хървое Вукчич Хърватинич (прибл. 1350-1416) е бан на Хърватия, Велик княз на Босна и херцог на Сплит, кралетворец. Той е виден член на благородната фамилия Хърватиничи и един от трите най-големи феодали в средновековна Босна. Той запазва титлата си Велик княз на Босна при трима различни босненски крале: Твръдко I, Стефан Дабиша и Остоя Котроманич. През 1403 г. е назначен за регент на Унгария, Хърватия и Далмация. Богомил.[1].
Произход
[редактиране | редактиране на кода]Хървое е бил най-възрастният син на херцог Вукач Хърватинич и има трима братя: Вук (бан на Хърватия), Драгиша и Войслав. Хървое се жени за Елена Нелипчич,[2] внучка на княз Иван Нелипа и сестра на Иван III Нелипич. Името му се споменава за първи път през 1376 г., като рицар по време на царуването на унгарския крал Лайош I Велики с владения в Долни край в средновековна Босна и в Хърватия и в Славония на запад[3].
Хронология на управлението
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Realm_of_Hrvoje_Vuk%C4%8Di%C4%87_Hrvatini%C4%87.png/250px-Realm_of_Hrvoje_Vuk%C4%8Di%C4%87_Hrvatini%C4%87.png)
- 1380: Лашва: Хървое Хърватинич става велик княз на Босна при Твръдко I
- 1387: Хървое деблокира обсадения епископ Иван Хорват в Загреб.
- 1391: След смъртта на крал Лайош I Хървое се включва в борбата за наследството между Сигизмунд Люксембургски и Ладислав Анжуйски, заставайки на страната на последния след като му се обещава титлата бан на Хърватия и Далмация.
- 1392: По време на царуването на крал Стефан Дабиша Босна участва в боевете срещу турците, в които Хървое печели кралското благоразположение.
- 1393: Хървое става основна гаранция за трона на Дабиша заявявайки, че е верен слуга на царя на Унгария във всички случаи, с изключение на тези, които биха могли да навредят на крал Дабиша.
- 1397: В разгара на вътрешната борба в Босна по време на царуването на Елена Груба Хървое кани османците да предложат помощ.
- 1398: След свалянето на Елена от престола, той участва в избора на Остоя Котроманич за нов крал на Босна.
- 1389: Крал Сигизмунд нахлува в Босна, но херцог Хървое го спира преди да е достигнал Врбас и го преследва обратно. Сигизмунд контраатакува през есента, но отново е спрян от обединените сили на Хървое, Остоя Котроманич, Сандал Косача и Павле Раденович.
- 1402: Херцог Хървое убеждава всички далматински градове, с изключение на Дубровник, да признаят властта на крал Ладислав.
- 1403: Коронация на Ладислав като унгарски крал в Задар; Хървое е посочен за регент на Далмация и Славония.
- 1404: Конфликт между Хървое и крал Остоя и заговор с цел да го замени с Твъртко II
- 1406: Хървое е обявен за херцог на Сплит и владетел на островите Брач, Хвар и Корчула. Той има право да сече и собствени монети.
- 1408: Нова военна намеса на Сигизмунд, довела до клане на босненската армия. Хървое губи контрол над островите и над Сплит. Отново търси помощ от Османската империя.
- 1415: Лашва: унгарската армия е разбита, което отваря вратата на османската експанзия в Босна
- 1416: Хървое умира, а вдовицата му Елена Нелипчич се омъжва за крал Остоя Котроманич.
При Хървое са написани Хваловият ръкопис и Хървоевият служебник, съответно на кирилица и глаголица. Първият сега се намира в Болонския университет, а Служебника е отнесен от турците в библиотеката на „Топкапъ“ в Истанбул, където е и до днес[4].
Вижте също
[редактиране | редактиране на кода]Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Ančić, Mladen (1997). Putanja klatna: Ugarsko-hrvatsko kraljevstvo i Bosna u 14. stoljeću. Acad. Scientiarum et Artium Croatica. ISBN 978-953-154-308-8.
- ↑ Sveučilište ф zagrebu.
- ↑ Fine, John V. A., Jr. (1994). The Late Medieval Balkans: A Critical Survey from the Late Twelfth Century to the Ottoman Conquest. Ann Arbor: University of Michigan Press. ISBN 978-0-472-08260-5.
- ↑ Klaić, Nada (1989). Srednjovjekovna Bosna: politički položaj bosanskih vladara do Tvrtkove krunidbe, 1377. g. Grafički zavod Hrvatske.
![]() ![]() |
Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата Hrvoje Vukčić Hrvatinić в Уикипедия на английски. Оригиналният текст, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за съдържание, създадено преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналната страница, както и на преводната страница, за да видите списъка на съавторите.
ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |