Щука (село)
- Вижте пояснителната страница за други значения на Щука.
Щука Штука | |
— село — | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Регион | Югоизточен |
Община | Босилово |
Географска област | Струмишко поле |
Надм. височина | 448 m |
Население | 781 души (2002) |
Пощенски код | 2433 |
МПС код | SR |
Щука в Общомедия |
Щука (на македонска литературна норма: Штука) е село в община Босилово на Северна Македония.
География
[редактиране | редактиране на кода]Селото е разположено в южните поли на Огражден, североизточно от Струмица.
История
[редактиране | редактиране на кода]Село Щука се споменава в дарствена грамота на Хилендарския манастир, издадена от крал Стефан Душан, през 1336 година.
В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на населението от 1873 година, Щука (Chtouka) е посочено като село с 20 домакинства, като жителите му са българи.[1]
Според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) от 1900 година селото е населявано от 105 жители, всички турци.[2]
Според Димитър Гаджанов в 1916 година в Щука живеят 300 турци, а останалите жители на селото са българи.[3]
Според преброяването от 2002 година селото има 781 жители, всички македонци.[4]
Личности
[редактиране | редактиране на кода]- Родени в Щука
Григор Малинов, български революционер, деец на ВМРО[5]
Димитър Станишев (1924 - 2000), български политик, учен и дипломат, член на ЦК на БКП, баща на Сергей Станишев
- Починали в Щука
Тано Янов (1889 – 1922), български революционер и македоно-одрински опълченец, работник, ІV отделение, 4 рота на 3 солунска дружина[6]
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Македония и Одринско: Статистика на населението от 1873 г. София, Македонски научен институт – София, Македонска библиотека № 33, 1995. ISBN 954-8187-21-3. с. 188-189.
- ↑ Кѫнчовъ, Василъ. Македония. Етнография и статистика. София, Българското книжовно дружество, 1900. ISBN 954430424X. с. 161.
- ↑ Гаджанов, Димитър Г. Мюсюлманското население в Новоосвободените земи, в: Научна експедиция в Македония и Поморавието 1916, Военноиздателски комплекс „Св. Георги Победоносец“, Университетско издателство „Св. Климент Охридски“, София, 1993, стр. 244.
- ↑ Министерство за Локална Самоуправа. База на општински урбанистички планови, архив на оригинала от 15 септември 2008, https://web.archive.org/web/20080915015002/http://212.110.72.46:8080/mlsg/, посетен на 5 септември 2007
- ↑ Михайловъ, Иванъ. Спомени, томъ II. Освободителна борба 1919 – 1924 г. Louvain, Belgium, A. Rosseels Printing Co., 1965. с. 713.
- ↑ Македоно-одринското опълчение 1912 - 1913 г.: Личен състав по документи на Дирекция „Централен военен архив“. София, Главно управление на архивите, Дирекция „Централен военен архив“ В. Търново, Архивни справочници № 9, 2006. ISBN 954-9800-52-0. с. 824.
|