Сълп
Тази статия е за селото във Велешко. За селото в Кичевско вижте Сълп (Кичевско).
Сълп С'лп | |
— село — | |
![]() Стара къща в Сълп. | |
Страна | ![]() |
---|---|
Регион | Вардарски |
Община | Велес |
Географска област | Повардарие |
Надм. височина | 250 m |
Население | 47 души (2002) |
Пощенски код | 1408 |
МПС код | VE |
Сълп в Общомедия |
Сълп (на македонска литературна норма: С'лп) е село в община Велес на Северна Македония.
География
[редактиране | редактиране на кода]Сълп е разположено в северния дял на Велешката община, от дясната страна на река Вардар. Намира се на малко възвишение, като средната му надморска височина е 250 м. Отстои на 15 км от административния град Велес. Землището му е с големина от 27 км2, като горите заемат площ от 1815 ха, а обработваемите земи едва 49 xa.[1]
История
[редактиране | редактиране на кода]Църквата „Свети Илия“ в Сълп е започната в 1852 година и осветена в 1864 година.[2] Църквата има богато украсена вътрешност.[3]
В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на населението от 1873 година, Салп е посочено като село с 50 домакинства с 218 жители българи.[4]
Според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) от 1900 година Сълбъ е населявано от 466 жители, от които 460 били българи, а 6 турци.[5]
В началото на XX век цялото село е под върховенството на Българската екзархия. По данни на секретаря на екзархията Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в 1905 година в Сълб (Salb) има 584 българи екзархисти и в него функционира българско училище.[6]
При избухването на Балканската война в 1912 година един човек от Сълб е доброволец в Македоно-одринското опълчение.[7]
На етническата си карта от 1927 година Леонард Шулце Йена показва Сълп (Slp) като българско село.[8]
Според преброяването от 2002 година селото има 47 жители.[9]
Националност | Всичко |
македонци | 46 |
албанци | 0 |
турци | 0 |
роми | 0 |
власи | 0 |
сърби | 1 |
бошняци | 0 |
други | 0 |
На 11 октомври 2008 година е осветен манастирът „Света Петка“ от митрополит Агатангел Повардарски, в съслужение на свещеници от велешкото наместничество и в присъствието на много хора от Сълп, Велес и околните села. Ктитор на манастира е Зоран Темелков от Велес, със семейството му.[10] Разположен е на самия десен бряг на реката Вардар, веднага над железопътната линия, на около 600 метра от спирката „Райко Жинзифов“. От другата страна на реката е манастирът „Свети Георги“ на село Сопот.
Личности
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Sv.Petka-S%27lp_%28Veles%29.jpg/250px-Sv.Petka-S%27lp_%28Veles%29.jpg)
- Родени в Сълп
Арсо Илиев (1897 – 22 септември 1925), български революционер от ВМРО,[11] загинал в сражението при Драчевица[12]
Коле Панов, български революционер от ВМОРО, четник на Димитър Ничев[13]
Славко Петров (1937 - 2009), министър на земеделието, горите и водите на Северна Македония (2002-2004)
- Починали в Сълп
Димитър Дечев (1883-1903), български революционер
Мирчо Атанасов (? – 1911), български революционер
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Населени места во Општина Велес
- ↑ Храмови низ Богомилската парохија // Повардарска епархија, 3 юни 2008 г. Посетен на 17 февруари 2014 г.
- ↑ Дел од црквите во велешко останаа само на фотографии (фото) // Ти Реков Ми Рече - Сè за мојот Велес. Посетен на 24 юни 2016.
- ↑ Македония и Одринско: Статистика на населението от 1873 г. София, Македонски научен институт – София, Македонска библиотека № 33, 1995. ISBN 954-8187-21-3. с. 184-185.
- ↑ Кѫнчовъ, Василъ. Македония. Етнография и статистика. София, Българското книжовно дружество, 1900. ISBN 954430424X. с. 157.
- ↑ Brancoff, D. M. La Macédoine et sa Population Chrétienne : Avec deux cartes etnographiques. Paris, Librarie Plon, Plon-Nourrit et Cie, Imprimeurs-Éditeurs, 1905. p. 118-119. (на френски)
- ↑ Македоно-одринското опълчение 1912 - 1913 г.: Личен състав по документи на Дирекция „Централен военен архив“. София, Главно управление на архивите, Дирекция „Централен военен архив“ В. Търново, Архивни справочници № 9, 2006. ISBN 954-9800-52-0. с. 882.
- ↑ Schultze Jena, Leonhard. Makedonien : Landschafts- und Kulturbilder. Jena, Verlag von Gustav Fischer, 1927. (на немски)
- ↑ Министерство за Локална Самоуправа. База на општински урбанистички планови, архив на оригинала от 15 септември 2008, https://web.archive.org/web/20080915015002/http://212.110.72.46:8080/mlsg/, посетен на 6 септември 2007
- ↑ Осветување на манастирот „Св. Петка“, село С`лп // Повардарска епархија, 13 октомври 2008 г. Посетен на 17 февруари 2014 г.
- ↑ Михайловъ, Иванъ. Спомени, томъ III. Освободителна борба 1924 – 1934 г. Louvain, Belgium, A. Rosseels Printing Co., 1967. с. 932.
- ↑ Хроника // „Независима Македония“ IV (158). София, СМЕО, 14 май 1926. с. 1.
- ↑ „Дневник на четите, изпратени в Македония от пункт Кюстендил. 1903-1908“, ДА - Враца, ф. 617к, оп.1, а.е.1, л.47
|