Тверска област
Тверска област Тверская область | |
Субект на Руската федерация | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Адм. център | Твер |
Площ | 84 201 km² |
Население | 1 283 873 души (2018) 15,2 души/km² |
Адм. център | Твер |
Федерален окръг | Централен федерален окръг |
Губернатор | Игор Руденя |
Часова зона | UTC +3 |
МПС код | 69 |
Официален сайт | www.region.tver.ru |
Тверска област в Общомедия |
Тверска област е субект на Руската федерация, влизаща в състава на Централния федерален окръг[1]. Площ 84 201 km2 (38-о място по големина в Руската Федерация, 0,49% от нейната площ). Население на 1 януари 2018 г. 1 283 873 души (37-о място в Руската Федерация, 0,87% от нейното население). административен център град Твер. Разстояние от Москва до Твер 167 km.
Историческа справка
[редактиране | редактиране на кода]На територията на Тверска област са разположени едни от най-старите руски градове. Най-старият е град Торопец, който възниква през 1074 г. През ХІІ в. възникват градовете: Бежецк (1137 г.), Торжок (1139 г.) и Твер (1180 г.). През ХІІІ в. – Зубцов и Ржев (1216 г.), Кашин (1238 г.) и Старица (1297 г.). През ХІV в. – Бели (1359 г.). През ХVІІІ в. за градове са утвърдени селищата: Вишний Волочок и Осташков (1770 г.), Калязин (1775 г.), Весегонск и Красни Холм (1776 г.). Останалите 9 града в областта са признати за такива през ХХ в. През 1796 г. е създадена Тверска губерния, която просъществува до 1928 г., когато е поделена между новосъздадените Московска област и Западна област. На 20 януари 1931 град Твер е преименуван на град Калинин, а на 29 януари 1935 г. от части на Московска област и Западна област е създадена Калининска област. На 17 юли 1990 г. е възстановено старото име на град Калинин – град Твер, а заедно с него е преименувана и Калининска област на Тверска област.
Географска характеристика
[редактиране | редактиране на кода]Географско положение, граници, големина
[редактиране | редактиране на кода]Тверска област се намира в централната част на Европейска Русия. На запад граничи с Псковска област, на северозапад – с Новгородска област, на север – с Вологодска област, на изток – с Ярославска област, на югоизток – с Московска област и на юг – със Смоленска област. В тези си граници заема площ от 84 201 km2 (38-о място по големина в Руската Федерация, 0,49% от нейната площ).[2]
Релеф
[редактиране | редактиране на кода]Областта е разположена в централната част на Източноевропейската равнина, като релефът е предимно равнинен. Западните части са заети от Валдайското възвишение с височини 200 – 300 m и повече. На юг от него са разположени високите (250 – 340 m) моренни равнини – Белско възвишение, където в близост до село Починок, Фировски район се намира максималната височина на областта – 349,6 m. На югозапад се намира Западнодвинската низина с редуващи се нискохълмисти верижни възвишения и зандрови равнини. Източната част на областта има по-равнинен релеф. Тук преминава пояс от моренни равнини. Пониженията (Вишневолоцка, Средномоложка и Верхнемоложка низини) се редуват с издигнати (до 200 – 250 m) моренни пояси (Илини гори, Торжковски, Вишневолоцки и Лихославълски пояси, Бежецки Верх, Овинищенско възвишение) и долините на реките Волга, Тверца и Молога. На югоизток е разположена Верхневолжката низина (100 – 150 m) покрай двата бряга на Волга и по долните течения на реките Тверца, Шоша и Медведица.[2]
Климат
[редактиране | редактиране на кода]Климатът е умереноконтинентален, но поради удължеността на областта от югозапад на североизток континенталността му нараства. Средна януарска температура от -8,5 °C на югозапад до -10,5 °C на североизток и съответна средна юлска температура от 17 °C до 18 °C. Годишно количество на валежите е 550 – 750 mm. Западната част на областта се отличава с малко по-мека зима и повишено овлажняване. Продължитилнжстто но вегетационния период (минимална денонощна температура 5 °C) е 120 – 133 денонощия.
Води
[редактиране | редактиране на кода]На територията на Тверска област протичат над 800 реки (с дължина над 10 km) с обща дължина около 17 хил.km и те принадлежат към три водосборни басейна: на река Волга (около 90% от територията на областта), вливаща се Каспийско море, а останалите 10% принадлежат към водосборните басейни на реките Нева и Западна Двина, вливащи се в Балтийско море. Основна река в областта е Волга, която води началото си от Осташковски район и протича с част от горното си течение на протежение от 685 km. Нейни основни притоци са: леви – Селижаровка, Тма, Тверца, Медведица, Кашинка, Молога; десни – Вазуза, Шоша, Нерл. Към басейна на река Нева принадлежи река Мста, която протича в северозападната част на областта с част от горното си течение и се влива в езерото Илмен. На запад и югозапад протича река Западна Двина с част от горното си течение, заедно с левия си приток Межа. Реките се характеризират с малък наклон и ниска скорост на течението. Имат смесено подхранване с преобладаване на снежното. За тях е характерно високо пролетно пълноводие.[3]
На територията на Тверска област са разположени над 3500 езера и изкуствени водоеми с обща площ около 1850 km2, като половината от тях са площ по-голяма от 10 дка. На запад и северозапад широко са разпространени ледниковите езера и значително количество речни (преградни) езера. Срещат се още карстови и крайречни езера, разположени по заливните тераси на по-големите реки. Най-голямото езеро в Тверска област е Селигер, а други по-големи са: Стерж, Вселуг, Пено, Волго, Кафтино, Сит, Великое, Верестово, Шлино и други. Много от естествените езера са изкуствено преградени и са превърнати във водохранилища. Най-големите изкуствени водоеми са Верхневолжкото, Иванковското, Рибинското и Угличкото водохранилища по река Волга, Шлинското и Вишневолоцкото водохранилища в басейна на река Мста и Вазузкото водохранилище на река Вазуза. Блатата и заблатените земи заемат 4653 km2, 5,53% от територията на областта. Тук са разположени две от най-големите блатни системи в Европа – Верхневолжкия водно-блатен комплекс в басейна на Волга и Жарковско-Свитската блатна система в басейна на Западна Двина.[3]
Почви, растителност, животински свят
[редактиране | редактиране на кода]Преобладават ливадно-подзолисти, подзолисти и подзолисто-торфените почви. По моренните валове са предимно каменисто-пясъчни и пясъчни, а в района на Валдайското възвишение и по зандровите равнини са предимно песъчливи, торфено-подзолисти, а на места и блатни почви.[2]
Горските масиви заемат около 3 млн. ха (36% от територията на областта), като най-залесени (50 – 70%) са югозападните и северозападни райони на областта. Запасите от дървен материал се оценяват на над 300 млн. m3. Над половината от горите са иглолистни (бор, смърч), но широко са разпространени и широколистни видове (бреза, осика), като на места се срещат дъб и липа. Ливадите и пасищата заемат около 2 млн. ха и са разпространени основно по долините на реките.[2]
Животинския свят е представен от типични за горите видове: лос, сърна, кафява мечка, вълк, лисица, множество видове птици (тетерев, глухар, бяла и сива гъска, дива патица). Реките и езерата са богати на различни видове риби.[2]
Население
[редактиране | редактиране на кода]На 1 януари 2018 г. населението на Тверска област наброява 1 283 873 души (37-о място в Руската Федерация, 0,87% от нейното население). Гъстота 15,25 души/km2. Градско население 74,1%. При преброяването на населението на Руската Федерация етническият състав на областта е бил следния: руснаци 1 172 007 (93,4%), украинци 15 707 (1,2%), арменци 8222 (0,7%), карели 7394 (0,6%).
Административно териториално деление
[редактиране | редактиране на кода]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Tver-oblast-adm-delenie.svg/430px-Tver-oblast-adm-delenie.svg.png)
В административно-териториално отношение Тверска област се дели на 9 областни градски окръга, 34 муниципални района, 23 града, в т.ч. 5 града с областно подчинение (Вишний Волочок, Кимри, Ржев, Твер и Торжок) и 18 града с районно подчинение и 28 селища от градски тип, в т.ч 2 сгт с особен статут.
Административна единица | Площ (km2) |
Население (2018 г.) |
Административен център | Население (2018 г.) |
Разстояние до Твер (в km) |
Други градове и сгт с районно подчинение |
---|---|---|---|---|---|---|
Областни градски окръзи | ||||||
6. Вишний Волочок | 54 | 47 732 | гр. Вишний Волочок | 47 732 | 119 | |
14. Кимри | 44 | 45 504 | гр. Кимри | 45 504 | 133 | |
4. Озьорни[4] | 199 | 10 603 | сгт Озьорни | 10 603 | 172 | |
24. Осташковски | 3199 | 21 994 | гр. Осташков | 16 318 | 190 | |
27. Ржев | 56 | 59 804 | гр. Ржев | 59 804 | 130 | |
24. Солнечни[4] | ? | 2122 | сгт Солнечни | 2122 | 194 | |
10. Твер | 152 | 419 363 | гр. Твер | 419 363 | ||
33. Торжок | 59 | 46 031 | гр. Торжок | 46 031 | 61 | |
35. Удомелски | 2476 | 37 678 | гр. Удомля | 28 669 | 225 | |
Муниципални райони | ||||||
1. Андреаполски | 6051 | 11 122 | гр. Андреапол | 7259 | 286 | |
2. Бежецки | 2827 | 32 999 | гр. Бежецк | 21 728 | 130 | |
3. Белски | 2135 | 5509 | гр. Бели | 3268 | 294 | |
4. Бологовски | 2399 | 34 723 | гр. Бологое | 21 425 | 164 | Куженкино |
5. Весегонски | 2047 | 11 353 | гр. Весегонск | 6280 | 253 | |
6. Вишневолоцки | 3389 | 23 465 | гр. Вишний Волочок | 119 | Красноармейски | |
7. Жарковски | 1625 | 4828 | сгт Жарковски | 3237 | 350 | |
8. Западно Двински | 2816 | 13 740 | гр. Западна Двина | 8249 | 321 | Старая Торопа |
9. Зубцовски | 2167 | 16 078 | гр. Зубцов | 6373 | 146 | |
10. Калинински | 4158 | 49 407 | гр. Твер | Василевски Мох, Орша, Суховерково | ||
11. Калязински | 1671 | 20 257 | гр. Калязин | 13 025 | 350 | |
12. Кашински | 2010 | 25 055 | гр. Кашин | 14 475 | 150 | |
13. Кесовогорски | 962 | 7774 | сгт Кесова Гора | 3758 | 181 | |
14. Кимриски | 2514 | 11 971 | гр. Кимри | 133 | Бели Городок | |
15. Конаковски | 2115 | 83 670 | гр. Конаково | 39 345 | 82 | Изоплит, Козлово, Новозавидовски, Радченко, Редкино |
16. Краснохолмски | 1496 | 10 386 | гр. Красни Холм | 5234 | 175 | |
17. Кувшиновски | 1874 | 14 161 | гр. Кувшиново | 9161 | 133 | |
18. Лесной | 1633 | 4713 | с. Лесное | 1666 | 214 | |
19. Лихославълски | 1781 | 27 020 | гр. Лихославъл | 11 790 | 41 | Калашниково |
20. Максатихински | 2766 | 14 908 | сгт Максатиха | 7769 | 117 | |
21. Молоковски | 1180 | 4132 | сгт Молоково | 1892 | 203 | |
22. Нелидовски | 2632 | 26 154 | гр. Нелидово | 19 400 | 276 | |
23. Оленински | 2675 | 11 814 | сгт Оленино | 4829 | 235 | |
25. Пеновски | 2385 | 6113 | сгт Пено | 3715 | 247 | |
26. Рамешковски | 2510 | 15 501 | сгт Рамешки | 4167 | 64 | |
27. Ржевски | 2747 | 11 580 | гр. Ржев | 130 | ||
28. Сандовски | 1603 | 5573 | сгт Сандово | 3143 | 248 | |
29. Селижаровски | 3098 | 11 857 | сгт Селижарово | 6031 | 189 | |
30. Сонковски | 970 | 8151 | сгт Сонково | 3842 | 160 | |
31. Спировски | 1497 | 11 231 | сгт Спирово | 5866 | 86 | |
32. Старицки | 3005 | 23 093 | гр. Старица | 7872 | 77 | |
33. Торжокски | 3128 | 22 087 | гр. Торжок | 61 | ||
34. Торопецки | 3373 | 18 451 | гр. Торопец | 12 092 | 332 | |
36. Фировски | 1747 | 8092 | сгт Фирово | 2083 | 223 | Великооктябърски |
![]() ![]() |
Тази страница частично или изцяло представлява превод на страницата „Административно-террриториальное деление Тверской области“ в Уикипедия на руски. Оригиналният текст, както и този превод, са защитени от Лиценза „Криейтив Комънс – Признание – Споделяне на споделеното“, а за съдържание, създадено преди юни 2009 година – от Лиценза за свободна документация на ГНУ. Прегледайте историята на редакциите на оригиналната страница, както и на преводната страница, за да видите списъка на съавторите.
ВАЖНО: Този шаблон се отнася единствено до авторските права върху съдържанието на статията. Добавянето му не отменя изискването да се посочват конкретни източници на твърденията, които да бъдат благонадеждни. |
Селско стопанство
[редактиране | редактиране на кода]Отглеждат се фуражни и зърнени култури; картофи и зеленчуци, както и лен.
Площ обработваема земя: | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
година | 1959 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2015 | |||||
хиляди хектара | 1675[5] | 1475,2[6] | 1223,7 | 905,1[6] | 688,9[7] | 633,1 | 534,4[7] |
Външни препратки
[редактиране | редактиране на кода]- Официален сайт на Тверската областна администрация Архив на оригинала от 2011-05-16 в Wayback Machine.
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Калуцкова Н.Н., Исланова И.В. и др. Тверска област (Тверская область) // Голяма руска енциклопедия (в 36 тома). 1 изд. Т. 31. Социално партньорство - Телевизия [Социальное партнёрство — Телевидение]. Москва, Издателство „Голяма руска енциклопедия“, 2016. ISBN 978-5-85270-368-2. с. 767. Посетен на 26 май 2019. (на руски) Архив на оригинала от 2019-05-26 в Wayback Machine. ((ru))
- ↑ а б в г д ((ru)) «Большая Советская Энциклопедия» – Тверска област (Калининская область), том 11, стр. 211
- ↑ а б ((ru)) «Вода России» – Тверска област
- ↑ а б закрито административно-териториално образувание
- ↑ Основни показатели на земеделието в републиките, териториите и регионите // Селско стопанство СССР (Статистически сборник) [Сельское хозяйство СССР (Статистический сборник)]. Москва, Госстатиздат ЦСУ СССР, 1960. с. 667. Посетен на 25 май 2019. (на руски) Архив на оригинала от 2019-05-25 в Wayback Machine. ((ru))
- ↑ а б Госкомстат России. Растениевъдство. 14.1. Посевные площади всех сельскохозяйственных культур // Региони на Русия. Социально экономические показатели. Москва, Госкомстат России, 2002. ISBN 5-89476-108-5. с. 863. Посетен на 25 май 2019. (на руски) ((ru))
- ↑ а б Федерална служба за държавна статистика. Растениевъдство. 14.5. Посевные площади сельскохозяйственных культур // Региони на Русия. Социально экономические показатели. Москва, 2016. ISBN 978-5-89476-428-3. с. 1326. Посетен на 25 май 2019. (на руски) ((ru))